BŮŽEK Čestmír 24.1.1933-1.11.1992: Porovnání verzí
(BŮŽEK_Čestmír_1933-1.11.1992) |
Bez shrnutí editace |
||
Řádek 2: | Řádek 2: | ||
| jméno = Čestmír BŮŽEK | | jméno = Čestmír BŮŽEK | ||
| obrázek = No male portrait.png | | obrázek = No male portrait.png | ||
| datum narození = 1933 | | datum narození = 24.1.1933 | ||
| místo narození = | | místo narození = Vilémov u Kadaně | ||
| datum úmrtí = 1.11.1992 | | datum úmrtí = 1.11.1992 | ||
| místo úmrtí = | | místo úmrtí = ?Praha | ||
| povolání = 6- Botanik | | povolání = 6- Botanik | ||
| jiná jména = | | jiná jména = | ||
}} | }} | ||
'''BŮŽEK, Čestmír,''' ''* 24. 1. 1933 Vilémov u Kadaně, † 1. 11. 1992 Praha ?, paleobotanik'' | |||
Vyrůstal v malé obci Naší na Chomutovsku (později zanikla | |||
kvůli těžbě uhlí). Učitelé na střední škole, blízkost hnědouhelných | |||
dolů a sbírání fosilií na nedalekém vrchu Hradiště | |||
u Černovic (594 m n. m.) – to vše mu poskytlo dobrý základ | |||
přírodovědných znalostí. 1953–58 studoval na Geologickogeografické (pozdější Přírodovědecké) fakultě Karlovy univerzity. | |||
Absolvoval diplomovou prací o listech olší z terciéru | |||
severozápadních Čech (terciér/třetihory – stáří 65 až 2 miliony | |||
let). 1958–92 pracoval v Ústředním ústavu geologickém | |||
v Praze. 1961–69 na fakultě absolvoval u prof. Františka Němejce | |||
externí aspiranturu (1969 RNDr., 1971 CSc.). Podílel | |||
se také na geologickém mapování území ČSSR v měřítku | |||
1:25 000 (list Chomutov). | |||
B. studoval fosilní rostliny terciéru podkrušnohorských pánví | |||
(pánev chebská, sokolovská, severočeská/mostecká), přilehlých | |||
vulkanických oblastí Doupovských hor a Českého středohoří | |||
a české části žitavské pánve (u Hrádku nad Nisou), | |||
zejména ze souvrství spodního vyznačujícího se hojným výskytem | |||
pozůstatků fosilních flór. Zpočátku navázal na práce | |||
tragicky zesnulého (1956) Miloše Procházky v pětipeské oblasti | |||
severočeské pánve, především v zátopovém území v té | |||
době budované vodní nádrže na Ohři u Nechranic (souhrn | |||
publikován 1971). Spolupracoval s průzkumnými a těžebními | |||
organizacemi; přes vážný fyzický handicap věnoval velké | |||
úsilí namáhavému získávání studijního materiálu v lomech | |||
a z vrtných jader. Byl typickým týmovým badatelem, spolupracoval | |||
zvláště s Františkem Holým a Zlatko Kvačkem (nyní | |||
profesor na Přírodovědecké fakultě UK). Sám se specializoval | |||
na výzkum nálezů listů, plodů, semen a megaspor, Holý | |||
na plody a semena, Kvaček na listy a listové kutikuly. Zpracovávali | |||
jednotlivé lokality, poté celá souvrství, což umožnilo | |||
vypracovat stratigrafické korelační studie. Dále se zabývali | |||
systematikou vybraných čeledí, rodů a druhů fosilní flóry: | |||
spolu s H. Waltherem (Drážďany), S. R. Manchesterem | |||
(Bloomington, USA) a dalšími zahraničními paleobotaniky | |||
B. uveřejnil srovnávací studie o rozšíření některých flór v terciéru | |||
Eurasie a Severní Ameriky. Okrajově se zabýval flórou | |||
terciéru jižního Slovenska (Hajnáčka, Pinciná) a kvartéru, | |||
např. ze zaniklého Komořanského jezera u Mostu. Podílel | |||
se na vydání syntézy ''Geologie severočeské hnědouhelné pánve'' | |||
''a jejího okolí'' (M. Malkovský a kol., 1985). V posledních letech | |||
zpracovával nálezy z nových otvírek v rámci Dolů Bílina, | |||
řešil mj. širší otázky paleoekologie a klimatu v době ukládání | |||
sedimentů bílinské delty. 1986 se zasloužil o vyhlášení ochrany | |||
geologické a paleontologické lokality Hradiště u Černovic | |||
(kra spodního miocénu, vyzdvižená krušnohorským zlomem | |||
vysoko nad úroveň pánevních sedimentů). Autorsky se podílel | |||
na edici ''Vysvětlivky k základní geologické mapě ČSSR'' | |||
''1:25 000'' (listy Most, Havraň, Jirkov, Chomutov, Litvínov, | |||
Bílina a Jílové u Děčína, 1988–1990). | |||
B. patřil k čelným představitelům mezinárodně uznávané | |||
české školy terciérní paleobotaniky. V USA byl na jeho počest | |||
pojmenován nový druh terciérní jednoděložné rostliny | |||
Typhoides buzekii. | |||
'''D:''' Zpráva o paleobotanickém výzkumu Chomutovské a Pětipeské pánve, | |||
in: Zprávy o geologických výzkumech v roce 1957, 1959, s. 18n.; Die Gattung | |||
Doliostrobus Marion und ihr Vorkommen im nordböhmischen Tertiär, | |||
in: Palaeontographica (Stuttgart) B, 123, 1968, s. 153n. (s F. Holým | |||
a Z. Kvačkem); Třetihorní květena v zátopném území Nechranické přehrady | |||
na Ohři u Chomutova, 1968; Tertiary flora from the northern part of the | |||
Pětipsy Area (North-Bohemian basin), in: Rozpravy Ústředního ústavu geologického, | |||
1971, č. 36; Maple leaves from the Tertiary of North Bohemia, | |||
1975 (s M. Procházkou); Návrh na ochranu lokality Hradiště u Černovic | |||
na Chomutovsku, in: Památky, Příroda, Život (Chomutov) 16, 1984, 2, | |||
s. 49n.; Late Pliocene palaeoenvironment and correlation of the Vildštejn | |||
floristic complex within Central Europe, in: Rozpravy ČSAV 95, 1985, 7 | |||
(se Z. Kvačkem a F. Holým); Sapindaceous affinites of the Pteleaecarpum | |||
fruits from the Tertiary of Eurasia and North America, in: Botanical Gazette | |||
(Chicago) 150, 1989, s. 477n. (se Z. Kvačkem a S. R. Manchesterem); | |||
Tertiary vegetation and depositional environment of the „Bílina delta“ on | |||
the North-Bohemian brown-coal basin, in: Čas. Mineral. Geol. 37, 1992, | |||
s. 117n. (se Z. Dvořákem, Z. Kvačkem a M. Prokšem); Flóra kučlínských | |||
diatomitů, její složení, charakter a vztahy, in: Zprávy o geologických výzkumech | |||
v roce 1991, 1993, s. 21n. | |||
'''L:''' E. Knobloch, K nedožitým šedesátinám RNDr. Č. B., CSc., in: Věstník | |||
Českého geologického ústavu 68, 1993, s. 5n.; Z. Kvaček a kol., Třetihorní | |||
rostliny severočeské hnědouhelné pánve, 2004, passim. | |||
Pavel Vlašímský | |||
[[Kategorie:D]] | [[Kategorie:D]] | ||
[[Kategorie:6- Botanik]] | [[Kategorie:6- Botanik]] | ||
[[Kategorie:1933]] | [[Kategorie:1933]] | ||
[[Kategorie:Vilémov]] | |||
[[Kategorie:1992]] | [[Kategorie:1992]] | ||
[[Kategorie:Praha]] |
Verze z 27. 2. 2017, 16:02
Čestmír BŮŽEK | |
![]() | |
Narození | 24.1.1933 |
---|---|
Místo narození | Vilémov u Kadaně |
Úmrtí | 1.11.1992 |
Místo úmrtí | ?Praha |
Povolání | 6- Botanik |
Trvalý odkaz | https://biography.hiu.cas.cz/Personal/index.php?curid=134604 |
BŮŽEK, Čestmír, * 24. 1. 1933 Vilémov u Kadaně, † 1. 11. 1992 Praha ?, paleobotanik
Vyrůstal v malé obci Naší na Chomutovsku (později zanikla kvůli těžbě uhlí). Učitelé na střední škole, blízkost hnědouhelných dolů a sbírání fosilií na nedalekém vrchu Hradiště u Černovic (594 m n. m.) – to vše mu poskytlo dobrý základ přírodovědných znalostí. 1953–58 studoval na Geologickogeografické (pozdější Přírodovědecké) fakultě Karlovy univerzity. Absolvoval diplomovou prací o listech olší z terciéru severozápadních Čech (terciér/třetihory – stáří 65 až 2 miliony let). 1958–92 pracoval v Ústředním ústavu geologickém v Praze. 1961–69 na fakultě absolvoval u prof. Františka Němejce externí aspiranturu (1969 RNDr., 1971 CSc.). Podílel se také na geologickém mapování území ČSSR v měřítku 1:25 000 (list Chomutov).
B. studoval fosilní rostliny terciéru podkrušnohorských pánví (pánev chebská, sokolovská, severočeská/mostecká), přilehlých vulkanických oblastí Doupovských hor a Českého středohoří a české části žitavské pánve (u Hrádku nad Nisou), zejména ze souvrství spodního vyznačujícího se hojným výskytem pozůstatků fosilních flór. Zpočátku navázal na práce tragicky zesnulého (1956) Miloše Procházky v pětipeské oblasti severočeské pánve, především v zátopovém území v té době budované vodní nádrže na Ohři u Nechranic (souhrn publikován 1971). Spolupracoval s průzkumnými a těžebními organizacemi; přes vážný fyzický handicap věnoval velké úsilí namáhavému získávání studijního materiálu v lomech a z vrtných jader. Byl typickým týmovým badatelem, spolupracoval zvláště s Františkem Holým a Zlatko Kvačkem (nyní profesor na Přírodovědecké fakultě UK). Sám se specializoval na výzkum nálezů listů, plodů, semen a megaspor, Holý na plody a semena, Kvaček na listy a listové kutikuly. Zpracovávali jednotlivé lokality, poté celá souvrství, což umožnilo vypracovat stratigrafické korelační studie. Dále se zabývali systematikou vybraných čeledí, rodů a druhů fosilní flóry: spolu s H. Waltherem (Drážďany), S. R. Manchesterem (Bloomington, USA) a dalšími zahraničními paleobotaniky B. uveřejnil srovnávací studie o rozšíření některých flór v terciéru Eurasie a Severní Ameriky. Okrajově se zabýval flórou terciéru jižního Slovenska (Hajnáčka, Pinciná) a kvartéru, např. ze zaniklého Komořanského jezera u Mostu. Podílel se na vydání syntézy Geologie severočeské hnědouhelné pánve a jejího okolí (M. Malkovský a kol., 1985). V posledních letech zpracovával nálezy z nových otvírek v rámci Dolů Bílina, řešil mj. širší otázky paleoekologie a klimatu v době ukládání sedimentů bílinské delty. 1986 se zasloužil o vyhlášení ochrany geologické a paleontologické lokality Hradiště u Černovic (kra spodního miocénu, vyzdvižená krušnohorským zlomem vysoko nad úroveň pánevních sedimentů). Autorsky se podílel na edici Vysvětlivky k základní geologické mapě ČSSR 1:25 000 (listy Most, Havraň, Jirkov, Chomutov, Litvínov, Bílina a Jílové u Děčína, 1988–1990).
B. patřil k čelným představitelům mezinárodně uznávané české školy terciérní paleobotaniky. V USA byl na jeho počest pojmenován nový druh terciérní jednoděložné rostliny Typhoides buzekii.
D: Zpráva o paleobotanickém výzkumu Chomutovské a Pětipeské pánve, in: Zprávy o geologických výzkumech v roce 1957, 1959, s. 18n.; Die Gattung Doliostrobus Marion und ihr Vorkommen im nordböhmischen Tertiär, in: Palaeontographica (Stuttgart) B, 123, 1968, s. 153n. (s F. Holým a Z. Kvačkem); Třetihorní květena v zátopném území Nechranické přehrady na Ohři u Chomutova, 1968; Tertiary flora from the northern part of the Pětipsy Area (North-Bohemian basin), in: Rozpravy Ústředního ústavu geologického, 1971, č. 36; Maple leaves from the Tertiary of North Bohemia, 1975 (s M. Procházkou); Návrh na ochranu lokality Hradiště u Černovic na Chomutovsku, in: Památky, Příroda, Život (Chomutov) 16, 1984, 2, s. 49n.; Late Pliocene palaeoenvironment and correlation of the Vildštejn floristic complex within Central Europe, in: Rozpravy ČSAV 95, 1985, 7 (se Z. Kvačkem a F. Holým); Sapindaceous affinites of the Pteleaecarpum fruits from the Tertiary of Eurasia and North America, in: Botanical Gazette (Chicago) 150, 1989, s. 477n. (se Z. Kvačkem a S. R. Manchesterem); Tertiary vegetation and depositional environment of the „Bílina delta“ on the North-Bohemian brown-coal basin, in: Čas. Mineral. Geol. 37, 1992, s. 117n. (se Z. Dvořákem, Z. Kvačkem a M. Prokšem); Flóra kučlínských diatomitů, její složení, charakter a vztahy, in: Zprávy o geologických výzkumech v roce 1991, 1993, s. 21n.
L: E. Knobloch, K nedožitým šedesátinám RNDr. Č. B., CSc., in: Věstník Českého geologického ústavu 68, 1993, s. 5n.; Z. Kvaček a kol., Třetihorní rostliny severočeské hnědouhelné pánve, 2004, passim.
Pavel Vlašímský